Hva+er+makt?

Et viktig trekke ved det internasjonale samfunnet er samhandlingen mellom de ulike aktørene. **Makt er evnen til å fremme egne interesser,** med eller uten tvangsmidler. Vi snakker om **åpen eller hard makt/ skjult eller myk makt**. En aktør har åpen og hard makt hvis han påviselig driver en annen aktør til å gjøre noe han ellers ikke ville ha gjort. Denne typen makt var tydelig i Norge under den andre verdenskrigen da den tyske okkupasjonsmakten med militærmakt etablerte sitt regime. Hard og åpen makt utøves først og fremst med militære og økonomiske midler. Militære maktmidler består av soldater og våpen, og evnen til å bruke dem effektivt i en militær organisasjon. Disse midlene kan brukes til å true en annen stat med krig for å få gjennomslag for utenrikspolitiske mål. Under den kalde krigen sto to forsvarsallianser mot hverandre; østblokken med Sovjetunionen i spissen, og vestblokken med USA som ledende supermakt. De to blokkene brukte særlig atomvåpen til å " skremme" hverandre til å bruke fredelige midler for å fremme sine interesser. I dag er **økonomisk makt** ofte et langt mer attraktivt virkemiddel enn militærmakt. Det er fordi militærmakt er enormt kostbart, både materielt og menneskelig. En vanlig måte å bruke økonomisk makt på er å straffe en annen stat ved å stenge den ute fra viktige markeder. En stat kan også belønne en annen ved å gi den et gode, for eksempel bistand. Etter den andre verdenskrig ga USA store summer til gjenoppbyggingen i vesteuropeiske land ( Marshallhjelpen). Men betingelsene for å motta denne hjelpen var blant annet at landene i så stor grad som mulig måtte gå inn for markedøkonomi.


 * Skjult eller myk makt** foregår ved at en påvirkes mer ubevisst. Makt brukes da om en situasjon der tankemønstre og valgene til et folk er formet av dominerende krefter i samfunnet uten at en kan peke på noen påvirkning fra bestemte makthavere. Denne typen myk makt kaller vi gjerne for ideologisk makt eller overtalelsesmakt. Borgerne i staten tror da selv at de tjener på å følge makthavernenes normer. Denne typen makt kalles gjerne for ideologisk makt eller overtalelsesmakt. Dette er den mest effektive måten å utøve makt på fordi makthaverne da slipper å bruke tvangsmidler. Det kan i dag hevdes at USA har ideologisk makt over ungdom i Norge i dag. Den norske ungdomskulturen er påvirket av amerikansk kultur. Det er stor interesse for blant annet skateboard, rappmusikk og cheerleading. Med på kjøpe følger amerikanske normer og verdier.

USA er et eksempel på en stat som bruker myke maktmidler: landet har vært " lederen i den frie verden" etter 1945. Supermakten har likt å fremstå som en forkjemper for demokratiske verdier, og ikke minst et levesett som har stor gjennomslagskraft over hele verden. Filmindiustrien i Hollywood, the Coca-cola company, og Mc. Donald virker tiltrekkende på flertallet av verdens befolkning. Odd Børretzen skriver på sin spesielle måte hvordan USA's filmindustri bidro til å øke oppslutningen om landets heltestatus etter den andre verdenskrig.

" Vi drømte om Amerika" I 1945, ja før det, men også i 1945, visste i hvert fall jeg hva jeg skulle bli når jeg ble stor. Jeg skulle bli amerikaner. Den våren kom de første amerikanske filmene på kino. Det var filmer fra Stillehavskrigen, der amerikanere sto med krumme knær på jungelstiene og skjøt amerikanere med US-carabin. Og japanerne var stygge, med utstående tenner og utstående ribbein. Mens amerikanerne var tapre, vakre, kortklipte og udødelige. Og døde de allikevel, så gjorde de det med et tappert smil og sa: " Give this letter to my Mother. She will understand." Mens japanerne døde som mark og ormer. Og vi hadde ingen medlidenhet med dem. Og i tillegg til å være stygge, så var de redselsfullt dumme-så dumme at de snakket gebrokkent engelsk, selv når de snakket med hverandre. Jeg vet at vi drømte om Amerika til langt opp i 60-årene. Et luktfritt land bak havet hvor alle hadde bil og hvite tenner."

Odd Børretzen, Noen ganger er det allright. 1995.

Nå brukes maktbegrepet ikke bare om stater. Grupper som deltar i politikk i et land har også ulike maktressurser, og det samme har organisasjoner og bedrifter. Vi kan si at disse faktorene er viktige:
 * Hva slags ressurser gir makt?**
 * **//stor oppslutning, mange medlemmer//**: I Norge er LO en mektig organisasjon ved at den har mange medlemmer.
 * **//viktig posisjon//**: Har et land en viktig rolle, kan andre bli sårbare og avhengige. USA har for eksempel alltid vært viktig i forsvarsnasjonen NATO.
 * **Mediekontroll**: Medienes presentasjon av en sak har stor betydning. I en krigssituasjon blir det viktig å kunne styre informasjonen.
 * **Kunnskap**: Både i politikk og i næringslivet er en i dag avhengig av oppdatert og korrekt kunnskap for at en skal kunne ta riktige avgjørelser. I en krigssituasjon kan for eksempel etteretningstjenesten gi makt ved at en får informasjon om motstanderen.
 * **Teknologi**: I en tid med raske teknologiske endringer, for eksempel innenfor data og våpensystemet, vil de som ligger langt fremme i utviklingen, ha en viktig ressurs som andre etterspør.
 * **Militære ressurser**: Hvor avanserte våpen en har, men også ressurser som sprengkraft og antall fly, stridsvogner og soldater, gir militær styrke.
 * **Økonomiske ressurser**: Jo større økonomiske ressurser et land har, desto mer makt har det. Vestlige land har ofte sterke økonomiske ressurser.